Kunskapssammanställning
LyssnaForskning visar att mycket skärmtid har samband med sämre sömn och andra negativa hälsoeffekter.
Forskningen visar att skärmanvändning sent på kvällen och att ha mobiltelefon eller liknande i sovrummet under natten kan leda till sämre och kortare sömn (gäller alla åldrar, 0–18 år). Kopplingen till sämre och kortare sömn gäller också för hög skärmanvändning oavsett tid på dygnet, som även kan leda till depressiva symtom, delvis genom sämre sömn. Samtidigt kan personer med sömnbesvär och psykiska besvär vara mer benägna att använda digitala medier, så sambandet kan gå åt båda hållen. För de yngsta barnen, 0–5 år, kan högre skärmtid i viss mån även leda till aggressivt beteende. Att mycket skärmanvändning kan leda till sämre sömn ses redan för barn under ett års ålder.
Ett annat tydligt resultat av forskningen är att barn och unga som har hög användning av sociala medier kan bli mer missnöjda med sina kroppar (detta samband avser barn från cirka 10 års ålder). Vidare är övervikt eller fetma vanligare bland barn och unga med hög skärmtid, och de har oftare rygg- eller huvudvärk, men det är oklart i vilken riktning sambanden går.
Teknisk och kommersiell utformning kan påverka hälsan
Tillgänglig kunskap talar för att den tekniska och kommersiella utformningen av digitala medier kan vara skadlig, dels genom att innehållet kan vara skadligt (exempelvis ätstörningstriggande) och dels genom att stimulera till ökad användning som kan tränga undan exempelvis sömn, fysisk aktivitet och skolarbete. Forskningen visar att många barn och unga har problem med att begränsa sin användning av digitala medier. Nationell statistik och dialoger med både barn och föräldrar bekräftar att barn och unga i alla åldrar upplever att de kan fastna i digitala medier och ägnar ofta mer tid åt det än vad de själva vill. De negativa upplevelserna inkluderar även upplevelser av olika former av utsatthet.
Problematisk användning är sämre för hälsan
Problematisk användning av digitala medier liknar ett beroende och har i forskningen starkare koppling till negativa hälsoutfall än själva skärmtiden. Därför är det viktigt att förebygga beroendeliknande användning. Statistiken visar att cirka 7 procent av svenska ungdomar (11–15 år) har problematisk användning av sociala medier, och internationell forskning visar att 7–9 procent av 8–18-åringar har ett dataspelsberoende globalt. Det vanligaste symtomet på problematisk användning är enligt den nationella statistiken att använda sociala medier för att fly från negativa känslor, vilket illustrerar den nära kopplingen med psykiska besvär.
Mycket speltid är enligt forskningen den största riskfaktorn för att utveckla problematisk användning i form av dataspelsberoende.
Digitala medier kan ge sociala kontakter och gemenskap
I dialoggrupper berättar barn och unga också om positiva upplevelser av digitala medier, främst att det är roligt, att man kan lära sig nya saker och hålla kontakt med andra.
Digitala medier kan störa kontakten mellan föräldrar och barn
Forskningen visar att föräldrar till barn under fem år som använder digitala medier när de är tillsammans med barnen kan bli sämre på att samspela och bli mindre lyhörda. Det finns även tecken på att det kan göra barn mer utåtagerande.
Balanserad användning skyddar mot negativa hälsoeffekter
Forskning och statistik visar att barn och unga som använder digitala medier i högre utsträckning oftare rapporterar vissa symptom på psykisk och fysisk ohälsa. Att vara fysiskt aktiv kan minska sårbarheten för depressiva symptom av hög skärmanvändning. För barn upp till 4 års ålder visar forskningen att en restriktiv hållning till digitala medier kan minska risken för att utveckla problematisk användning. För äldre barn och ungdomar verkar det vara viktigare med en god relation till föräldrarna, vilket skyddar mot problematisk användning, liksom att föräldrarna bryr sig och att barnen och de unga är engagerade i skolarbetet.