Sök på Folkhälsomyndighetens webbplats
LyssnaRelaterade sökfrågor: fysisk aktivitet undvik smitta smittskydd m
246 träffar på fysisk aktivitet barn inom Hela webbplatsen
-
Till dig som har barn i åldern 2–5 år
Uppdaterad:Som förälder, styr vilket innehåll ditt barn tar del av och skapa goda vanor och rutiner för balans mellan till exempel lek, sömn och fysisk aktivitet. Titta på skärmen tillsammans med ditt barn.
-
Till dig som är eller har barn i åldern 13–18 år
Uppdaterad:Reflektera över om du mår bra. Tänk på att du behöver skärmfri tid och hitta en bra balans mellan skolarbete, en aktiv fritid, sömn, fysisk aktivitet, sociala relationer och digitala medier. En bra tumregel är max två till tre timmar skärmtid per dag.
-
Pandemins konsekvenser för barn och unga – Återrapportering av regeringsuppdraget 05359-2021
Publicerad:Rapporten presenterar en samlad bild av covid-19 pandemin och smittskyddsåtgärdernas konsekvenser för barns och ungas hälsa, livsvillkor och levnadsvanor, med fokus på barn och unga som lever i särskilt utsatta situationer.
-
Faktorer som påverkar den psykiska hälsan hos barn och unga
Uppdaterad:Faktorer som påverkar den psykiska hälsan tidigt i livet finns i hemmiljön, i närmiljön och i förskola och skola. Ett barns första år lägger en viktig grund för den psykiska hälsan senare i livet.
-
Statistik om övervikt och fetma hos barn 0-5 år
Uppdaterad:Andelen förskolebarn med övervikt och fetma varierar mellan regioner och mellan könen, vilket visar på betydelsen av det tidiga livets villkor för den jämlika hälsan.
-
Hur mår små barn i Sverige? – Hälsa och hälsans förutsättningar bland barn i åldern 0–5 år
Publicerad:Uppdaterad:Rapporten visar att små barn i Sverige generellt har en god hälsa och goda förutsättningar för hälsa. Samtidigt indikerar resultaten att det finns hälsomässiga utmaningar bland de yngsta i befolkningen och att hälsan är ojämlikt fördelad.
-
Skillnader i positiv psykisk hälsa bland skolungdomar – Analys utifrån Liv och hälsa ung undersökningsåren 2014 och 2017
Publicerad:I rapporten presenteras resultat från en studie om skillnader i positiv psykisk hälsa bland barn och unga i årskurs 9 i grundskolan och årskurs 2 i gymnasiet. Rapporten vänder sig till forskare och andra med intresse av fördjupande läsning om positiv psykisk hälsa och dess fördelning bland barn och unga.
-
Rekommendationer för barns och ungas digitala medieanvändning
Publicerad:Rekommendationerna som rör barn upp till 12 år vänder sig i första hand till föräldrar och andra vuxna som möter barnen i deras vardag.
-
Förekomsten av övervikt och fetma hos barn är hög och ökar med åldern
Publicerad:Faktabladet riktar sig till dig som beslutar om, utvecklar eller arbetar med förebyggande åtgärder, i till exempel skolor, kommuner eller länsstyrelser. Finns även på engelska.
-
Vaccinationsprogram för barn - En kunskapsöversikt för hälsovårdspersonal
Publicerad:Rapporten vänder sig i första hand till personal inom barnhälsovården och elevhälsan som handlägger vaccinationer. Kan också vara intressant för den förälder som vill veta mer om sjukdomarna och vaccinationerna.
-
Varför har den psykiska ohälsan ökat bland barn och unga i Sverige? – Utvecklingen under perioden 1985−2014
Publicerad:I rapporten undersöker vi orsakerna till varför psykosomatiska symtom ökat bland barn och unga under perioden 1985–2014. Här redovisas utförliga beskrivningar av metoder, avgränsningar, analyser och resultat.
-
Allergi i skola och förskola
Publicerad:Rapporten visar att trots att många barn har allergibesvär saknar många skolor och förskolor ett generellt, förebyggande allergiarbete. I stället fokuserar man arbetet på enskilda barn med redan konstaterade svåra besvär och ofta med särlösningar som pekar ut barnet.
-
Till dig som har barn i åldern 6–12 år
Uppdaterad:Som förälder, styr vilket innehåll ditt barn tar del av och prata med barnen om vad de gör och hur de kan påverkas av digitala medier. Förklara vad man behöver för att må bra och hjälp till att skapa goda vanor.
-
Risk- och skyddsfaktorer för konsumtion och skador av alkohol hos barn, samt skador av alkohol hos unga vuxna
Publicerad:Kartläggande litteraturöversikt av longitudinella studier från Norden Rapporten redovisar resultat från en kartläggande litteraturöversikt av vetenskapliga artiklar baserade på nordiska studier om risk- och skyddsfaktorer för konsumtion och skador av alkohol hos barn, samt skador av alkohol hos unga vuxna. Risk- och skyddsfaktorerna som har…
-
Digitala medier och barns och ungas hälsa – En kunskapssammanställning
Publicerad:Rapporten sammanställer kunskapsläget när det gäller hur barns och ungas användning av digitala kan påverka deras hälsa, både positivt och negativt. Resultaten grundar sig i aktuell forskning, data från nationella enkätstudier och perspektiv från fokusgrupper med barn, unga och föräldrar.
-
Psykisk hälsa och suicid i Sverige – Statistik om nuläge och utveckling fram till 2022
Publicerad:Rapporten sammanställer statistik från olika datakällor för att ge en sammanfattande och aktuell lägesbild av psykisk hälsa och suicid, bland barn och vuxna, samt att beskriver utvecklingen under 2000-talet.
-
Socioemotionell förmåga hos treåringar – Resultat från en befolkningsbaserad studie i Västerbottens län
Publicerad:Rapporten beskriver resultaten från en studie i Västerbottens län där föräldrar till 5 163 treåringar under 2014–2016 fått svara på 31 frågor för att undersöka socioemotionell förmåga hos deras barn.
-
Svenska skolbarns hälsovanor 2009/2010 – Grundrapport
Publicerad:Denna rapport innehåller delar av resultaten från 2009/10 års undersökning och jämförelser med de föregående årens resultat, uppdelat på kön och ålder. Rapporten vänder sig till sakkunniga, praktiker och politiker inom området barn och ungas uppväxtvillkor.
-
Covid-19-vaccination av barn i särskilda grupper och ungdomar från 16 år – ett kunskapsunderlag inför beslut, juni 2021
Publicerad:Rapporten beskriver de faktorer som har vägts in i beslutet om en rekommendation av vaccination mot covid-19 till ungdomar som är 16 år och äldre, samt till särskilda grupper barn från 12 års ålder.
-
Smitta i förskolan – Vägledning till personal och huvudmän i förskolan för att förebygga och hantera smitta
Publicerad:Vägledningen ger råd kring det förebyggande arbetet att minska risken för smittspridning i förskolemiljö, hur man främjar barns och personals hälsa och råd kring hur barn ska kunna delta i den pedagogiska verksamheten i så hög utsträckning som möjligt.
-
Förskolans påverkan på barns hälsa – en genomgång av den vetenskapliga litteraturen
Publicerad:Förskolan med den utformning som finns i den nordiska länderna har positiva effekter på barns hälsa och utveckling, det visar denna rapport som har tagits fram i samverkan med Centrum för epidemiologi och samhällsmedicin (CES) och redovisar resultat från en systematisk litteraturöversikt i två delar. Den riktar sig främst till kommunala beslutsfattare med ansvar för barn- och förskolefrågor.
-
Skolans betydelse för inåtvända psykiska problem bland skolbarn – En kartläggning av systematiska litteraturöversikter
Publicerad:En systematisk kartläggning av litteraturöversikter som studerar skolans betydelse för inåtvända psykiska problem bland skolbarn. När skolan lär barnen om psykisk hälsa och hur denna kan hanteras minskar inåtvända psykiska problem bland barnen. Ett gott socialt stöd från lärarna minskar också risken för inåtvända psykiska problem, medan mobbning i skolan ökar risken. Likaså verkar en god samhörighet med skolan minska risken för inåtvända psykiska problem medan låga skolprestationer verkar öka risken. Skolan är således en viktig arena som kan bidra till att minska psykiska problem bland barn.
-
Kunskap och fakta om levnadsvanor
Uppdaterad:Här har vi samlat ett urval material om ANDTS, fysisk aktivitet och matvanor.
-
Miljö i folkhälsopolitiken
Uppdaterad:Folkhälsomyndighetens kärnverksamhet är folkhälsa, med utgångspunkt i de folkhälsopolitiska målområdena. Målområdena grupperar hälsans bestämningsfaktorer, det vill säga de faktorer i människors livsvillkor och levnadsvanor som har störst betydelse för hälsan.
-
Viktigt att stödja balanserad användning av digitala medier
Publicerad:Forskningen visar att hög användning av digitala medier kan leda till sämre sömn, depressiva symtom och missnöje med den egna kroppen. Barn och unga upplever att de kan fastna i användandet på bekostnad av sömn, relationer och fysisk aktivitet. Det är några av slutsatserna i en ny kunskapssammanställning.