Sök på Folkhälsomyndighetens webbplats
LyssnaRelaterade sökfrågor: sorkfeber smittsamma sjukdomar a-ö sjukdomar a-ö
888 träffar på smittsamma sjukdomar inom Hela webbplatsen
-
Pneumokocker med nedsatt känslighet för penicillin G (PNSP) 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 anmäldes 118 fall av pneumokocker med nedsatt känslighet för penicillin G (PNSP) vilket motsvarar en incidens av 1,1 fall per 100 000 invånare och år (figur 1). Medianåldern var 55 år och 57 procent var män (n=67). Förekomst av PNSP var vanligast i
-
Enterohemorragisk E. coli-infektion 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 756 fall med enterohemorragisk E. coli-infektion (ehec) motsvarande en incidens av 7,3 fall per 100 000 invånare - en minskning jämfört med 2018 (8,7 fall per 100 000 invånare). Trenden visar dock en ökning i incidens av inhemska fall med i
-
Hepatit B och D 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 1103 fall med hepatit B vilket motsvarar en incidens av 11 fall per 100 000 invånare. Det är tredje året i rad med förhållandevis låga nivåer. De låga nivåerna beror framförallt på att antalet fall som fått infektionen utomlands minskat och
-
Hepatit D 2016
Uppdaterad:Hepatit D orsakas av ett virus som kräver en samtidig infektion med hepatit B-virus för att kunna föröka sig och ge upphov till sjukdom. Sjukdomen finns globalt men fokuserad till länder där hepatit B är vanligt förekommande. Smittöverföringen sker främst via blod eller kroppsvätskor, det vill säga
-
Shigellainfektion 2017
Uppdaterad:Bakgrund Shigella är en tarmbakterie som utsöndras via avföring och sprids fekal-oralt, genom direktkontakt med infekterade människor eller via förorenade livsmedel. I många länder med dåliga sanitära förhållanden är shigella ett allvarligt medicinskt problem och en vanlig orsak till barnadödlighet
-
Rotavirus 2018–2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Rotavirus är inte anmälningspliktig och därmed saknas information om antalet fall och incidens. Här redovisas endast typningsdata för att följa eventuella förändringar i relation till aktuellt vaccinationsprogram. Sedan september 2019 ingår Rotarix i
-
Bilaga 3. Metodbeskrivning.pdf
Publicerad:Metodbeskrivning Bilaga 3 till ”Folkhälsans utveckling – Årsrapport 2022” 2 Innehåll Introduktion ................................................................................................................. 3 Datakällor ..........................................................................
-
Metodbeskrivning: Bilaga 3 till Folkhälsan i Sverige – Årsrapport 2023
Publicerad:Information från Folkhälsomyndigheten
-
Campylobacter 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Totalt rapporterades 6 693 fall i Sverige 2019 motsvarade en incidens av 65 fall per 100 000 invånare - den lägsta under hela 2000-talet (figur 1). Antalet fall var det lägsta sedan 2006 (n=6 069). Mindre än hälften (44 procent) av fallen rapporterades ha smittats i
-
Vankomycinresistenta enterokocker (VRE) 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 anmäldes 232 fall av VRE motsvarande en incidens av 2,2 fall per 100 000 invånare. Det är en minskning med 52 procent jämfört med 2018 (n=444 fall). VRE diagnostiseras framför allt i samband med sjukhusvård (79 procent); 46 procent (n=106) var smittade i
-
Influensa 2015–2016
Uppdaterad:Säsongsvariation Influensa återkommer varje vinter med varierande omfattning och egenskaper. Figur 1 visar antalet laboratorieverifierade fall per vecka mellan 2010 och 2016 med dominerande influensatyp(er) angivna. Antalet fall ökar vintertid respektive säsong. Figur 1 visar antalet
-
Invasiva infektioner med betahemolyserande grupp A streptokocker (iGAS) 2018–2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under säsongen juli 2018 till juni 2019 rapporterades 794 fall av invasiva infektioner med betahemolyserande grupp A streptokocker (iGAS) motsvarande en incidens av 7,8 fall per 100 000 invånare (figur 1). Det är den näst högsta incidensen sedan infektioner med iGAS
-
Hepatit E 2017
Uppdaterad:Bakgrund Hepatit E virus utsöndras med avföringen och sprids främst via kontaminerat livsmedel eller vatten. Oftast är infektionen lindrig och många personer får inga symtom alls. Hos personer som är immunsupprimerade (har nedsatt immunförsvar) eller har en underliggande leversjukdom kan dock
-
Invasiv pneumokockinfektion 2017
Uppdaterad:Bakgrund Bakterien Streptococcus pneumoniae, vanligen kallad pneumokock, är ett av de vanligaste smittämnena som orsakar luftvägsinfektioner såsom öron-, bihåle- och lunginflammation, men den kan även orsaka allvarliga invasiva infektioner såsom blodförgiftning och hjärnhinneinflammation.
-
Pneumokocker med nedsatt känslighet för penicillin G (PNSP) 2017
Uppdaterad:Bakgrund Pneumokocker (Streptococcus pneumoniae) är luftvägsbakterier som orsakar öroninflammation, bihåleinflammation och lunginflammation samt mer sällan, blodförgiftning och hjärnhinneinflammation. Kolonisation utan symtom är vanligt hos barn i förskoleåldern. I många länder har andelen
-
Tuberkulos 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 491 fall av tuberkulos (TB) i Sverige motsvarande en incidens av 4,8 fall per 100 000 invånare - en minskning med 3 procent jämfört med 2018 (figur 1). Av dessa var 479 diagnostiserade i Sverige och 12 diagnostiserade utomlands.
-
Rotavirus 2019–2020
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Infektion orsakad av rotavirus är inte anmälningspliktig och därmed saknas information om antalet laboratoriebekräftade fall och incidens. Sedan september 2019 ingår vaccination mot rotavirusinfektion i barnvaccinationsprogrammet (vaccinet Rotarix, innehållande en
-
ESBL-producerande Enterobacteriaceae 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 10 717 fall av ESBL-producerande Enterobacteriaceae motsvarande en incidens av 104 fall per 100 000 invånare – 376 fall fler jämfört med 2018 (figur 1). Kliniska prov stod för 67 procent av fallen (n=7 129), som ökat successivt sedan 2010.
-
Cryptosporidiuminfektion 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 1088 fall vilket motsvarar en incidens på 10,5 per 100 000 invånare (figur 1) vilket var den högsta incidensen sedan sjukdomen blev anmälningspliktig 2004. Av samtliga rapporterade fall var medianåldern 37 år (spridning 0-87 år) och 54 procent
-
Hepatit C 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under året rapporterades 1397 fall av hepatit C motsvarande en incidens av 14 fall per 100 000 invånare. Det är en minskning jämfört med 2018 och stärker den nedåtgående trenden som observerats de senaste åren (figur 1 och 2). Majoriteten av fallen (64 procent) var,
-
Yersinia 2019
Uppdaterad:Sammanfattning och bedömning Under 2019 rapporterades 393 fall av yersiniainfektion motsvarande en incidens av 3,8 fall per 100 000 invånare, den högsta incidensen på 10 år (figur 1). Andelen som smittats i Sverige ökade under 2019 och utgjorde 80 procent av samtliga fall (n=311/393). Något fler
-
Yersiniainfektion 2017
Uppdaterad:Bakgrund Yersinia är en tarmbakterie som sprids via förorenat vatten eller livsmedel. Det är främst en inhemsk smitta, som huvudsakligen ger sjukdom hos barn i förskoleåldern. Utbrott orsakade av yersinia är ovanliga och fallen anses mestadels vara sporadiska. Symtomen inkluderar diarré, magsmärtor
-
Clostridioides difficile-infektion 2016
Uppdaterad:Clostridioides difficile är en anaerob, grampositiv sporbildande tarmbakterie. Sporerna kan överleva i omgivningen runt smittade personer under lång tid och därigenom lätt spridas till andra. Cirka 2–5 procent av befolkningen och framförallt spädbarn har bakterien i tarmen utan att visa tecken till
-
Clostridioides difficile-infektion 2017
Uppdaterad:Bakgrund Clostridioides difficile är en anaerob, grampositiv sporbildande tarmbakterie. Bakterien kan bilda gifter, toxiner, som verkar irriterande på tarmslemhinnan. Sjukdomsbilden kan variera från mycket lindrig diarré till en mer sällsynt livshotande sjukdomsbild med hög feber och blodiga
-
Legionellainfektion 2016
Uppdaterad:Legionellabakterien är vanligt förekommande i jord och vatten. Den sprids främst via aerosoler (små vattendroppar) och kan då man andas in den ge svår lunginflammation, så kallad legionärssjuka. Det är framför allt äldre personer som insjuknar, och i huvudsak män. Personer med nedsatt immunförsvar