Sök på Folkhälsomyndighetens webbplats
LyssnaRelaterade sökfrågor: vaccin biverkningar biverkningar
147 träffar på biverkningar av vaccin inom Hela webbplatsen
-
Vaccination mot bältros
Uppdaterad:Vattkoppor och bältros (herpes zoster) orsakas av samma virus, varicella zoster-virus (VZV). Vattkoppor drabbar vanligen barn och virus ligger sedan vilande i kroppens nervceller och kan senare i livet reaktiveras och orsaka bältros.
-
Barnvaccinationsprogrammet i Sverige 2020 – Årsrapport
Publicerad:Årsrapporten för barnvaccinationsprogrammet beskriver utfallet av det nationella vaccinationsprogrammet för 2020 när det gäller vaccinationstäckningen, förekomsten av de sjukdomar vi vaccinerar mot och de rapporterade biverkningarna. Rapporten är avsedd som kunskapsstöd för vården och ska synliggöra resultatet av vår uppföljning…
-
Fördjupad information om vaccination mot rotavirus
Uppdaterad:Vaccination mot rotavirus ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn sedan september 2019. Här finns information för personal inom barnhälsovården som erbjuder vaccination mot rotavirusinfektion.
-
Rekommendationer för preventiva insatser mot tuberkulos – Hälsokontroll, smittspårning och vaccination
Publicerad:Uppdaterad:Rekommendationerna vänder sig till vårdpersonal som arbetar med tuberkulos men också de som arbetar med vaccinationer eller hälsoundersökningar.
-
Om det nationella vaccinationsregistret
Uppdaterad:Nationella vaccinationsregistret (NVR) är ett hälsodataregister som Folkhälsomyndigheten ansvarar för. Det infördes den 1 januari 2013 enligt beslut av riksdagen (Lag 2012:453 om register över nationella vaccinationsprogram).
-
Acceptans för covid-19-vaccination – Invånare i Sverige födda utanför EU/EES och Storbritannien
Publicerad:I den här rapporten presenterar vi resultat från en enkätundersökning om acceptans för vaccination mot covid-19 bland invånare i Sverige födda utanför Europeiska unionen (EU) och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och Storbritannien. Undersökningen genomfördes under våren 2021 från mitten av april till mitten av maj, för att öka kunskapen om hinder och möjligheter för vaccination när det…
-
Rekommendationer om förebyggande åtgärder mot rabies
Publicerad:Rekommendationerna är tänkta som stöd till hälso- och sjukvårdspersonal när de handlägger personer som har utsatts för misstänkt eller konstaterad rabiessmitta, eller som löper risk att utsättas för smitta.
-
Vaccination mot covid-19 till barn yngre än 12 år – Beslutsunderlag januari 2022
Publicerad:Rapporten beskriver alla de faktorer som har vägts in i beslutet om att inte rekommendera vaccination mot covid-19 till barn yngre än 12 år. Målgruppen för rapporten är allmänheten, vaccinatörer och sjukvårdspersonal.
-
Beslutsunderlag om kortare tidsintervall mellan primärvaccination (dos 1-2) och första påfyllnadsdosen (dos 3) vid vaccination mot covid-19
Publicerad:Beslutsunderlag om kortare tidsintervall mellan primärvaccination (dos 1-2) och första påfyllnadsdosen (dos 3) vid vaccination mot covid-19.
-
Vaccination mot covid-19 under andra halvåret 2022 – Kunskapsunderlag, juni 2022
Publicerad:Kunskapsunderlag för rekommendationer för vaccination mot covid-19 hösten 2022. Folkhälsomyndigheten rekommenderar ytterligare en påfyllnadsdos, en ”höstdos,” till vissa grupper från den 1 september 2022. Vilken dos det blir till antal kan skilja sig åt beroende på tidigare rekommendationer.
-
Acceptans för covid-19-vaccination – Invånare i Sverige födda i Afrika och Mellanöstern
Publicerad:I rapporten Acceptans för covid-19-vaccination (del 2) presenteras resultat från en undersökning om acceptans för vaccination mot covid-19 bland invånare i Sverige födda i Afrika och Mellanöstern.
-
Pandemiberedskap – Hur samhällets aktörer kan förbereda sig – ett kunskapsstöd för beredskapsplanering
Publicerad:Planeringsstödet ska fungera som bakgrund och stöd i planeringen för en pandemi för berörda nationella myndigheter, regionernas smittskyddsläkare, beredskapschefer och beredskapssamordnare, samt för övriga verksamhets- och planeringsansvariga inom regionernas och kommunernas vård och omsorg.
-
När hände vad under pandemin?
Uppdaterad:Tidslinjeverktyget som tidigare fanns på denna sida har upphört. Samtliga händelser som fanns i tidslinjen finns dock listade nedan.
-
Att prata om vaccination inom barnhälsovård, elevhälsa och andra verksamheter – Användarhandledning till utbildningsmaterial
Publicerad:Utbildningsmaterialet har tagits fram för att stödja samtal och dialog om vaccination och riktar sig till sjuksköterskor och läkare som möter vuxna och barn i samband med vaccination inom barnhälsovård och elevhälsa.
-
Rekommendationer för att förebygga kikhosta hos spädbarn
Publicerad:Dessa rekommendationer riktar sig till personal inom hälso- och sjukvården, särskilt inom mödrahälsovård, barnhälsovård, barnsjukvård och primärvård. Målet är att spädbarn inte ska bli svårt sjuka i kikhosta.
-
Pandemiberedskap – Hur vi kommunicerar – nationellt kunskapsunderlag
Publicerad:Uppdaterad:Planeringsstödet riktar sig framför allt till smittskyddsenheterna samt kommunikationschefer och kommunikatörer vid de nationella, regionala och lokala myndigheter som har ett ansvar för att kommunicera i samband med en pandemi.
-
Metod för att förstå förändringar i vaccinationstäckning och vaccinationsvilja – Guide för regionalt och lokalt arbete baserad på WHO Europas Tailoring Immunization Programmes (TIP), pilotversion
Publicerad:Guiden ger stöd i arbetet att få förståelse för vilka faktorer som påverkar vaccinationstäckning och vaccinationsacceptans. Den ger även stöd i att lättare utveckla och genomföra både anpassade och breda insatser för att öka och behålla vaccinationstäckningen och acceptansen. Relaterad information
-
Tvärsektoriell handlingsplan mot antibiotikaresistens 2021–2024 – Underlag för samverkansgruppens fortsatta arbete
Publicerad:Handlingsplanen har tagits fram av de 26 myndigheter och organisationer som ingår i den Nationella samverkansfunktionen för arbetet mot antibiotikaresistens. Den omfattar hälso- och sjukvård, folkhälsa, den yttre miljön, djurhållning, veterinärmedicin, livsmedel och forskning. Liksom tidigare ingår hygien och vårdhygien som viktiga förebyggande komponenter. Handlingsplanen innehåller enbart sådana…
-
Årsredovisning 2015
Publicerad:Folkhälsomyndighetens strävan är att lyfta fram hälsan i alla politikområden och på alla nivåer i samhället. Detta för att få till stånd det breda hälsofrämjande arbete som gynnar allas hälsa men som också särskilt bidrar till att utjämna de påverkbara hälsoklyftorna i vårt land.
-
Epidemiologisk årsrapport 2009
Publicerad:Epidemiologisk årsrapport över smittsamma sjukdomar i Sverige 2009.
-
Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatiter i Sverige – Kunskapsunderlag, analys och bedömningar
Publicerad:Hepatit B och C ska vara eliminerade i världen till år 2030, enligt Världshälsoorganisationens mål. Folkhälsomyndigheten har tagit fram ett nytt kunskapsunderlag för hur arbetet kan bedrivas i Sverige där man konstaterar att aktörer i högre grad behöver samverka för att arbetet ska bli effektivt.
-
Smitta i förskolan – Vägledning till personal och huvudmän i förskolan för att förebygga och hantera smitta
Publicerad:Vägledningen ger råd kring det förebyggande arbetet att minska risken för smittspridning i förskolemiljö, hur man främjar barns och personals hälsa och råd kring hur barn ska kunna delta i den pedagogiska verksamheten i så hög utsträckning som möjligt.
-
Att förebygga vårdrelaterade infektioner – ett kunskapsunderlag
Publicerad:Ett kunskapsunderlag som handlar om hur man förebygger infektioner hos patienter och personal i hälso- och sjukvården och tandvården. Bygger på aktuell kunskap och forskning.
-
Vilka biverkningar kan förekomma hos barn?
Uppdaterad:Liksom alla läkemedel kan influensavaccin orsaka biverkningar. De flesta eventuella biverkningar är lindriga och kortvariga oavsett typ av vaccin. Det finns flera typer av influensavacciner som injiceras och de dokumenterade biverkningarna skiljer sig något mellan dessa. Vanliga biverkningar kan till exempel vara aptitlöshet, huvudvärk, muskelvärk, feber, trötthet…
-
Miljöhälsorapport 2005
Publicerad:Rapporten visar att barns hälsa i Sverige är generellt sett god. Allergisjukdomar (t.ex. astma), diabetes, fetma och psykisk ohälsa är dock betydande och ökande problem. Vissa hälsoeffekter kan kopplas till miljöfaktorer.