Sök på Folkhälsomyndighetens webbplats
LyssnaRelaterade sökfrågor: kikhosta vad är difteri stelkramp
179 träffar på difteri inom Hela webbplatsen
-
Vilket vaccinationsschema rekommenderas för difteri och stelkramp?
Uppdaterad:Grundskydd erhålls för såväl difteri som stelkramp med tre doser, varav de första två ges med 2 månaders mellanrum och den tredje minst 6 månader efter den andra dosen. En påfyllnadsdos bör ges cirka fem år senare. I det svenska vaccinationsprogrammet ges vaccin mot difteri och stelkramp vid 3, 5 och 12 månaders ålder. Barn födda från och med 2002 erhåller en fjärde vaccination vid 5 års ålder, och…
-
Hur stort problem är det i Sverige med difteri och stelkramp?
Uppdaterad:Difteri och stelkramp (tetanus) är numera sällsynta sjukdomar i Sverige. Det senaste difteriutbrottet inträffade i mitten av 1980-talet bland socialt utslagna personer. Difteri förekommer dock fortfarande i många länder i världen, vilket innebär en risk för spridning till Sverige om vi inte skulle vaccinera mot sjukdomen. I Sverige har upp till tre stelkrampsfall rapporterats årligen de senaste tio…
-
Vid vilka tillstånd ska difteri- och tetanusvaccin inte ges?
Uppdaterad:Vid allvarliga reaktioner efter tidigare vaccination med vaccin som innehåller difteri- eller stelkrampstoxoid eller känd allergi mot någon beståndsdel i vaccinet. Absolut kontraindikation är en svår allergisk reaktion inom 48 timmar efter föregående dos eller en sådan reaktion mot en ingrediens i vaccinet.
-
När kan man tidigast vaccinera mot difteri, stelkramp, kikhosta, m.m.?
Uppdaterad:Om det är tidsbrist, till exempel inför en utlandsresa, så kan man påbörja vaccination redan vid sex veckors ålder. I så fall ges tre primära vaccinationer mot difteri-stelkramp-kikhosta-polio-Hib-hepatit B med 1-2 månaders mellanrum. Obs! Barn som vaccineras enligt ett sådant accelererat schema med tre doser bör sedan fortsätta vaccineras enligt det vanliga schemat, det vill säga med en påfyllnadsdos…
-
Folkhälsans utveckling – årsrapport 2021
Publicerad:Sverige har under 2020 blivit hårt drabbat av covid-19-pandemin. Hur pandemin och åtgärderna mot den påverkar andra hälsoutfall och förutsättningarna för hälsa studeras inte i denna rapport, så pandemins fulla effekt återstår att se. Effekterna av covid-19-pandemin kan på sikt komma att ytterligare
-
Årsredovisning 2019
Publicerad:Under 2020 utvecklar Folkhälsomyndigheten arbetet ytterligare med utgångspunkt i de nya folkhälsopolitiska målområdena som beslutades av riksdagen 2018. Det övergripande målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara
-
Prata om vaccinationer – Återrapportering av regeringsuppdrag om att förbättra barns skydd mot smittsamma sjukdomar
Publicerad:Rapporten sammanfattar Folkhälsomyndighetens arbete med att utveckla och stärka information och kommunikation om vaccinationer enligt regeringsuppdraget.
-
Årsredovisning 2015
Publicerad:Folkhälsomyndighetens strävan är att lyfta fram hälsan i alla politikområden och på alla nivåer i samhället. Detta för att få till stånd det breda hälsofrämjande arbete som gynnar allas hälsa men som också särskilt bidrar till att utjämna de påverkbara hälsoklyftorna i vårt land.
-
Epidemiologisk årsrapport 2007
Publicerad:Epidemiologisk årsrapport över smittsamma sjukdomar i Sverige 2007.
-
Epidemiologisk årsrapport 2010
Publicerad:Epidemiologisk årsrapport över smittsamma sjukdomar i Sverige 2010.
-
Om ett barn inte fått några vaccinationer mot difteri och stelkramp tidigare, hur gör man då?
Uppdaterad:Vaccinera så snart som möjligt med 2 månaders intervall mellan de första två vaccinationerna och med minst 6 månader mellan den andra och tredje vaccinationen. Vilket eller vilka vacciner som kan användas beror på vad barnet saknar utöver vaccination mot difteri och stelkramp.
-
Statistikens framställning Barnvaccinationer 2023
Publicerad:Uppdaterad:Information från Folkhälsomyndigheten
-
Årsredovisning 2018
Publicerad:Under 2018 har riksdagen antagit ett förnyat folkhälsopolitiskt mål med ett tydligare fokus på jämlik hälsa: att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation.
-
Årsredovisning 2017
Publicerad:Folkhälsomyndigheten är en nationell kunskapsmyndighet som arbetar för en bättre folkhälsa. Det gör myndigheten genom att utveckla och stödja samhällets arbete med att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. Vår vision är en folkhälsa som stärker samhällets utveckling.
-
Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatit och hiv för personer som injicerar droger – en vägledning
Publicerad:Det hälsofrämjande och förebyggande arbetet med hepatit och hiv för personer som injicerar droger styrs bland annat av Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Denna vägledning lyfter fram relevant forskning och kunskap inom området samt erbjuder ett ramverk och
-
Folkhälsans utveckling – årsrapport 2022
Publicerad:Hälsan i befolkningen är generellt god, men det finns fortsatt stora skillnader mellan olika grupper vilket också var tydligt under covid-19-pandemin. Sett till en längre tidsperiod lever vi allt längre i Sverige, men 2020 sjönk medellivslängden i den svenska befolkningen. Bland de som är särskilt
-
Smitta i förskolan – Vägledning till personal och huvudmän i förskolan för att förebygga och hantera smitta
Publicerad:Vägledningen ger råd kring det förebyggande arbetet att minska risken för smittspridning i förskolemiljö, hur man främjar barns och personals hälsa och råd kring hur barn ska kunna delta i den pedagogiska verksamheten i så hög utsträckning som möjligt.
-
Ska ett barn som i späd ålder fått fyra vaccinationer mot difteri, stelkramp, kikhosta och polio ändå vaccineras vid 5 år?
Uppdaterad:Ja. Många länder ger tre vaccinationer i tät följd under spädbarnsåret (till exempel vid 2-3-4 eller 2-4-6 månaders ålder) samt därefter en påfyllnadsdos under andra levnadsåret. De första tre av dessa vaccinationer motsvarar de två doser som ges i Sverige vid tre och fem månaders ålder, och
-
Om ett barn fått 1-2 doser av ett difteri- och stelkrampsvaccin till exempel i ett annat land – kan barnet få ett vaccin av annat fabrikat vid nästa dos?
Uppdaterad:Ja, vacciner som är avsedda för grundvaccination är utbytbara. Det gäller också de kombinationsvacciner som är avsedda för grundvaccinering och som innehåller fler vacciner utöver vaccin mot difteri och stelkramp.
-
Årsredovisning 2020
Publicerad:Folkhälsomyndighetens verksamhet under 2020 har dominerats av arbetet med covid-19, där myndigheten har spelat en central roll i hanteringen av pandemin på nationell nivå. Stora delar av myndigheten har involverats utifrån våra olika uppdrag inom folkhälsoområdet.
-
Smittspårning vid sexuellt överförbara infektioner
Publicerad:Denna handbok är tänkt som en vägledning och ett hjälpmedel för den hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar praktiskt med smittspårning av sexuellt överförbara infektioner.
-
Bältrosvaccination till vuxna med ökad risk för sjukdomen på grund av ålder, sjukdom eller läkemedelsbehandling – Ett kunskapsunderlag
Publicerad:Ett kunskapsstöd om bältrosvaccination och dess förväntade effekt på sjukdomsbördan av bältros i öppen- och slutenvård.
-
Svenskt arbete mot antibiotikaresistens
Publicerad:Rapporten beskriver Sveriges långsiktiga och strukturerade arbete mot antibiotikaresistens, vilket är karaktäriserat av samarbete på lokal, nationell och internationell nivå mellan många discipliner och sektorer.
-
Öppna jämförelser Folkhälsa 2019
Publicerad:Rapporten Öppna jämförelser folkhälsa 2019 har tagits fram av Folkhälsomyndigheten i samverkan med Sveriges Kommuner och Regioner (SKR).
-
Miljöhälsorapport 2005
Publicerad:Rapporten visar att barns hälsa i Sverige är generellt sett god. Allergisjukdomar (t.ex. astma), diabetes, fetma och psykisk ohälsa är dock betydande och ökande problem. Vissa hälsoeffekter kan kopplas till miljöfaktorer.