Sök på Folkhälsomyndighetens webbplats
LyssnaRelaterade sökfrågor: hepatit b hur man skyddar sig från hepatit hur man skyddar sig fr
314 träffar på hepatit inom Hela webbplatsen
-
Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i Sverige 2017 – Resultat från befolkningsundersökningen SRHR2017
Publicerad:Resultaten från undersökningen visar att den sexuella hälsan generellt sett är god i befolkningen, men skillnader i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter finns mellan grupper utifrån kön, ålder, utbildningsnivå och sexuell identitet.
-
Handledning för litteraturöversikter – Förutsättningar och metodsteg för kunskapsframtagande baserat på forskningslitteratur vid Folkhälsomyndigheten
Publicerad:Folkhälsomyndighetens handledning för litteraturöversikter handlar om systematiska arbetssätt för kunskapsframtagande baserat på forskningslitteraturen. Syftet är att ge vägledning i förutsättningar och metodsteg för "bästa tillgängliga kunskap" med hänsyn till frågeställning, angelägenhet,
-
Miljöhälsorapport 2005
Publicerad:Rapporten visar att barns hälsa i Sverige är generellt sett god. Allergisjukdomar (t.ex. astma), diabetes, fetma och psykisk ohälsa är dock betydande och ökande problem. Vissa hälsoeffekter kan kopplas till miljöfaktorer.
-
Svenskt arbete mot antibiotikaresistens
Publicerad:Rapporten beskriver Sveriges långsiktiga och strukturerade arbete mot antibiotikaresistens, vilket är karaktäriserat av samarbete på lokal, nationell och internationell nivå mellan många discipliner och sektorer.
-
Om ett barn nyligen fått gammaglobulin / immunglobulin, vilka vacciner kan då ges?
Uppdaterad:Vanligt gammaglobulin innehåller bland annat antikroppar mot mässling, röda hund, påssjuka och vattkoppor. Dessa antikroppar kan försämra vaccinationssvaret efter MPR-vaccination (eller efter vaccination med andra levande vacciner). MPR-vaccin och varicellavaccin bör därför inte ges tidigare än tre
-
Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatiter i Sverige
Publicerad:Kunskapsunderlag, analys och bedömningar
-
Varför ger man MPR-vaccinationen i en enda spruta?
Uppdaterad:Det viktigaste skälet till utvecklingen av kombinationsvacciner är att det minskar antalet injektioner. Alla vacciner har från början tagits fram som enskilda vacciner, och därefter har man utarbetat kombinationsvacciner. Detsamma gäller till exempel vaccin mot difteri och stelkramp eller kombinerat vaccin mot hepatit A och B. Kraven för godkännande av kombinationsvacciner är desamma som för enskilda…
-
Vad innehåller difteri- och stelkrampsvacciner?
Uppdaterad:Difteri- och tetanusvaccinerna är toxoider, det vill säga bakteriegifter som bearbetats så att de är ofarliga. Vad gäller eventuella andra tillsatser se: Frågor och svar om vacciner och säkerhet: Vilka tillsatser finns i vaccinerna? De vacciner mot difteri och stelkramp som används i
-
Vilka difteri- och stelkrampsvacciner finns idag?
Uppdaterad:Det idag registrerade vaccinet mot endast difteri och stelkramp är diTeBooster®. Det är ett påfyllnadsvaccin och används inte för grundvaccinering av barn. För grundvaccinering av barn används kombinationsvacciner mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio, Hib och hepatit B. Separata stelkrampsvacciner som används vid grundvaccinering av tidigare ovaccinerade vuxna och tonåringar har varit tillgängliga…
-
Bilaga 2 till publikationen Nationella myndigheters verksamhet ANDTS 2023
Publicerad:Information från Folkhälsomyndigheten
-
Hur länge ska man skjuta upp vaccinationen om barnet är för tidigt fött?
Uppdaterad:Vaccinationerna ska som regel inte skjutas upp. Det är tvärtom särskilt viktigt att för tidigt födda barn vaccineras i tid, eftersom de vanligtvis inte hunnit få normal mängd antikroppar från modern. (Största mängden antikroppar överförs nämligen under den senare delen av graviditeten.) Barn födda
-
Hur många doser av Hib-vaccin behövs?
Uppdaterad:Barn under ett års ålder bör få tre doser av konjugerat Hib-vaccin, varav de första två ges med 2 månaders mellanrum och den tredje ges minst sex månader efter den andra. I det svenska vaccinationsschemat ingår vaccination mot Hib vid 3, 5 och 12 månaders ålder. Dessa tre vaccinationer ges med ett
-
När kan man tidigast vaccinera mot difteri, stelkramp, kikhosta, m.m.?
Uppdaterad:Om det är tidsbrist, till exempel inför en utlandsresa, så kan man påbörja vaccination redan vid sex veckors ålder. I så fall ges tre primära vaccinationer mot difteri-stelkramp-kikhosta-polio-Hib-hepatit B med 1-2 månaders mellanrum. Obs! Barn som vaccineras enligt ett sådant accelererat schema med tre doser bör sedan fortsätta vaccineras enligt det vanliga schemat, det vill säga med en påfyllnadsdos…
-
Nationella mikrobiella övervakningsprogram 2017 - översikt
Publicerad:Här listas de smittämnen som för 2017 ingår i Folkhälsomyndighetens nationella mikrobiella övervakningsprogram
-
När krävs läkarordination för vaccination av barn?
Uppdaterad:Läkarordination krävs när man inte följer de ramar för ålder och tidsintervall mellan doserna som står i föreskrifterna om vaccination av barn, t.ex. vid påskyndat vaccinationsschema med start vid 2 månaders ålder, tidigareläggning av andra dosen MPR-vaccin eller för att ge dos 5 av dTp-vaccin
-
Rekommendationer för vaccination av prematura barn_tabell 190115.pdf
Publicerad:Folkhälsomyndigheten, 2019-01-14 Rekommendationer för vaccination av prematura barn Rekommendationer för vaccination med en extra dos hexavalent vaccin* Gestationsvecka vid födelsen Tidigaste ålder vid vaccination Vårdnivå vid vaccination Övervakning efter vaccination <26+0 Gestationsvecka 34+
-
Slutrapport av Regeringsuppdrag S2015/07984/FS: Kartläggning och analys av behovet av vaccin hos asylsökande
Publicerad:Ett dokument från Folkhälsomyndigheten
-
Bilaga 2. Beskrivning av indikatorer.pdf
Publicerad:Beskrivning av indikatorer Bilaga 2 till Folkhälsans utveckling – Årsrapport 2022 2 Innehåll Beskrivning av indikatorer ............................................................................................. 1 Innehåll .........................................................................
-
Bilaga 1. Exempel på allvarliga smittsamma sjukdomar enligt miljöbalken
Publicerad:Bilaga till vägledningen Smittspårning och undanröjande av objektburen smitta
-
Folkhälsomyndighetens föreskrifter HSLF-FS 2015:6 UPPHÄVD
Publicerad:1 Gemensamma författningssamlingen avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m. ISSN 2002-1054, Artikelnummer 27115006HSLF Utgivare: Rättschef Pär Ödman, Socialstyrelsen Folkhälsomyndighetens föreskrifter om vaccination av barn; beslutade den 1 juli 2015.
-
Epidemiologisk årsrapport för smittsamma sjukdomar - Diagramsamling 2018
Publicerad:Uppdaterad:Komplement till den epidemiologiska årsrapporten för smittsamma sjukdomar och innehåller en samling av diagram och tabeller för en del av de sjukdomar som årligen rapporteras.
-
Sexualitet och hälsa bland unga i Sverige – UngKAB15 – en studie om kunskap, attityder och beteende bland unga 16–29 år
Publicerad:Rapporten behandlar frågor om hälsa och sexualitet bland unga i Sverige. Rapporten är baserad på en enkätstudie bland ett randomiserat urval av unga i åldern 16–29 år i befolkningen och utfördes under 2015.
-
Beskrivning av indikatorer: Bilaga 2 till Folkhälsans utveckling – Årsrapport 2021
Publicerad:Folkhälsomyndigheten
-
Beskrivning av indikatorer: Bilaga 2 till Folkhälsan i Sverige – Årsrapport 2023
Publicerad:Information från Folkhälsomyndigheten
-
Säkerhetsdatablad smittämnen - Coxiella burnetii
Publicerad:Uppdaterad:Säkerhetsdatablad smittämnen - Coxiella burnetii Solna Folkhälsomyndigheten, SE-171 82 Solna. Besök: Nobels väg 18. Östersund Folkhälsomyndigheten, Box 505, 831 26 Östersund. Besök: Campusvägen 20. Telefon 010-205 20 00 E-post info@folkhalsomyndigheten.se www.folkhalsomyndigheten.se Reg nr: